Pedagogisk+merverdi

=** Pedagogisk merverdi **= toc

Mange lærere bruker web 2.0 verktøy ukritisk og mangler kompetanse til å vurdere verdien av digitale nettressurser. Elever opplever at det er lite sammenheng mellom læringsressursen og innholdet i læreplanene. Jeg har selv gjort meg skyldig i å introdusere undervisningsopplegg og digitale læringsressurser som ikke har fungert særlig godt. Mye av dette skyldes manglende digital kompetanse, at lærer ikke har erfaring nok med ressursen eller at lærer rett og slett ikke har forberedt seg godt nok. Resultatet er imidlertid det samme, elevenes læringsutbytte blir lik null.

For at en digital læringsressurs i det hele skal ha noen pedagogisk merverdi eller verdi i det hele tatt, må med andre ord læreren kjenne styrker og svakheter ved ressursen og planlegge opplegget på en forsvarlig måte. Her spiller den [|didaktiske relasjonsmodellen] en viktig rolle, enda viktigere i et digital opplegg enn i et analogt, rett og slett fordi det er mange flere faktorer som spiller inn. Disse kan eksempelvis være tilgang til maskiner, programvare, og internettilgang. Sammen med den didaktiske relasjonsmodellen er [|MAKVIS]viktig når læringsoppdrag skal planlegges (Imsen, 2005).

Jeg har prøvd wikisjangeren med elever over en tid nå, og jeg har etter hvert opparbeidet meg en viss erfaring. Grunnen til at jeg har brukt wiki, er at den gir flere muligheter enn hva tilfelle ville vært med et analogt opplegg, og det mest sentrale er etter min mening at den legger opp til samskriving.

Digital kompetanse
En åpenbar merverdi elevene får ved bruk at wiki er at de øker sin digitale kompetanse på grunnleggende nivå i tråd med // Å kunne bruke digitale verktøy i norsk er nødvendig for å mestre nye tekstformer og uttrykk. Dette åpner for nye læringsarenaer og gir nye muligheter i lese- og skriveopplæringen, i produksjon, komponering og redigering av tekster. I denne sammenheng er det viktig å utvikle evne til kritisk vurdering og bruk av kilder. Bruk av digitale verktøy kan støtte og utvikle elevenes kommunikasjonsferdigheter og presentasjoner. // Med læringoppdraget vil de komme innom de fleste digitale ferdigheter både norskspesifikke og generelle.

** Samskriving **
Samarbeidet kommer først og fremst til uttrykk i wikien. Grunnen til det er at wikien legger opp til [|samskriving]. Det betyr at elevene i kke alene står inne for produktet sitt. Andre kan ha vært inne og endret deler av innholdet eller føyet til momenter som ikke var vektlagt av førsteutgiver. Denne formen for samskriving er avhengig av hvilke innstillinger som gjøres i wikien. Jeg kommer tilbake med noen refleksjoner rundt dette senere i framstillingen. I ytterste konsekvens kan samskrivingen være global og kan gjennom det endre hvordan vi ser på hverandre fordi ulike bidrag fra ulike kulturer kan gi økt innsikt hos alle. Det forutsetter at man behersker språket, og slik sett skal det mye til om innhold fra denne wikien når ut til de store mengdene.

** Tilbakemelding - vurdering **
Et av de viktigste satsningsområdene til Regjerningen i skolesammenheng er [|vurdering for læring]. Her spiller både elev, medelev og lærer en rolle, og målet er at tilbakemelding gir et høyere læringsutbytte enn andre elementer som fremmer læring. Hattie trekker fram tilbakemelding som det viktigste enkeltelementet som har effekt for læring (Hattie, 2009). Wikien kan b i dra positivt i denne sammenheng fordi elevene gjennom læringsoppdraget vil få tilbakemelding fra medelevene, læreren og eventuelt utenforstående som kan legge inn kommentarer og eventuelt start diskusjoner rundt teksten.

** Variasjon - motivasjon **
Wiki er et av mange digitale verktøy Web 2.0 har gitt oss. Det betyr at elvene og læreren har et mye større spekter av verktøy å bruke i undervisningen. Imidlertid krever det mye mer, spesielt av læreren, til å kunne filtrere verktøyene og bruke de hensiktmessig. I tillegg til det krever den stadig økende mengde mulige digitale læringsressurser at skolen fokuserer på samarbeid lærerne i mellom. Gjennom økt samarbeid mellom lærerne kan elevene oppleve en mer variert hverdag ved at lærerne prøver å unngå å bruke samme ressurs som kollegene bruker. Min erfaring er at når noe er nytt, øker sannsynligheten for at mange lærere vil bruke ressursen, og at vi med det opplever et overforbruk som igjen resulterer i at elevene opplever monotone arbeidsøkter. Variasjon skaper ofte motivasjon og bruk av wiki kan være en fin avveksling fra andre aktiviteter. Brukt rett, vil en wiki være med på å øke motivasjonen til elevene, og det resulterer normalt i økt læringsutbytte.

** Publisering **
Wiki og for så vidt de fleste web 2.0 ressursene gir bedre muligheter for å publisere innholdet til den store verden. Det er kanskje det største skillet mellom en wiki og en analog tekst. Riktignok kan en analog tekst bli sendt inn til en avis eller et tidsskrift slik at det kan bli gitt ut, men en digital tekst i Web 2.0 formatet er ikke avhengig av at noen skal vurdere produktet som blir lagt ut. Eleven kan selv legge ut innholdet, i prinsippet nesten hva som helst, med de fordeler og ulemper det vil avstedkomme. Ofte sier elevene at de skjerper seg når de skal gi ut noe på nettet – det er flaut å lese teksten sin full av skrivefeil. Det fører igjen til at eleven får øvd seg opp til å bli mer nøyaktig med hensyn til både rettskriving og innhold. Publisering av tekster de har gitt ut sammen med andre kan skape et felleskap i gruppa og klassen fordi de føler de har gjort noe sammen som har kvalitet (Østerud, 2009). Mange elever er stolte over produkter de har publisert på nettet, og de går gjerne hjem og viser resultatene til familie og venner. Slik sett gir publiseringen en egenverdi, samtidig som den kan bidra til at foreldre også kan involveres i elevenes arbeider.

** Bruk av sammensatte tekster **
Kunnskapsløftet fokuser mye på at elevene skal produsere sammensatte tekster. En Wiki gir eleven muligheten for å presentere mange modaliteter i en tekst. Elevene kan boltre seg i såkalte[| Widgeter] og velge blant innebygginger av html-koder, filnedlastinger, RSSer, pekerfølsomme knapper osv. De kan også lage egne illustrasjoner og videosnutter de kan knytte til wikien. Sammenlignet med en analog tekst er det selvsagt stor forskjell, men det betyr ikke at en analog tekst [|(det utvidede tekstbegrep)] nødvendigvis er mindre verdt av den grunn. Analoge tekster kan man holde i hendene, studere inngående, lukte på de osv. Mange vil si at de får et nærmere forhold til en analog tekst, nettopp på grunn av nærheten til produktet. Skjermen er en barriere for mange, og de leser og skriver bedre når de holder en penn eller en fargeblyant i hånda.

Leksikon
Innledningsvis nevnte jeg at elevene skulle bruke wikien opp mot eksamen, fordi læreboka etter lærers og elevenes oppfatning er noe uklar i sin behandling av modernismen og postmodernismen. Et leksikon/ lærebok krever at innholdet holder et høyt faglig nivå, og som nevnt over vil elevene oftest være mer nøye med innholdet når det publiseres. Wikien kan også, dersom den holder et godt faglig nivå nyttes av andre elever på samme nivå, og dersom den er god, kan samskriving med andre gjøre den enda bedre og dermed ditto mer aktuell.

Hypertekster
Den digitale tidsalder krever at elevene blir like gode til å finne fram i og lese på skjerm som å lese en analog tekst. Gjennom bruken av wiki lærer de seg struktureren som kjennetegner sjangeren og gjennom selv å lage hyperkoblinger, anker og andre tags, vil de øke evnen til å lese på skjerm, en egenskap de i økende grad vil trenge.